scenéria letiska Trnava (LZTR) a blízkeho okolia

letisko patrí aeroklubu Trnava, ktorý v týchto dňoch oslavuje výročie 70 rokov svojej existencie. Tak ako je dlhá história aeroklubu, tak pestré boli aj lokality kde aeroklub lietal. V dávnej minulosti svahové lietanie sa uskutočňovalo v neďalekej obci Horné Orešany. Neskôr bolo letisko umiestnené v intraviláne mesta Trnava v mestskej časti Kopánka. Pre rozvoj aktivít aeroklubu bol to však obmedzujúci priestor a tak od  mája r.1975 sa letisko premiestnilo do 9 km vzdialenej obce Boleráz-Klčovany, kde pôsobí aeroklub Trnava dodnes. Pôvodne tento priestor slúžil ako záložná dráha pre vojenský letecký útvar dislokovaný v Piešťanoch. Dôkladne spevnená trávnatá dráha o rozmeroch 2750m X 200m umožňovala letovú prevádzku pre dobovú leteckú techniku (Mig15, Mig17 aj Mig19).
Od februára r. 2007 na toto letisko bol premiestnený aj aeroklub Bratislava-Vajnory so svojimi leteckými aktivitami. Ďalším používateľom tohto letiska je spoločnosť Air Carpatia, ktorá poskytuje širokú škálu leteckých prác ( pilotné výcviky na  známych lietadlách typu Cessna 152,172 a Pa-44 180, letecké práce ako fotografovanie, požičiavanie lietadiel, atď.) 

scenéria letiska v simulátore
je modelovaná tak, aby zodpovedala súčasným realiam na letisku. Drobnou fikciou je umiestnenie dráhy pre aerovlek, ktorý dynamický oživuje scenériu. Je realizovaná ako ďalší strip vedľa „hlavnej“ RWY  32-14. Tým sa zabraní kolízii s AI traffic - om simulátora.Scenéria je doplnená niekoľkými výraznými VFR orientačnými bodmi

mohyla M.R.Štefánika na Bradle
pre lietanie a letectvo na Slovensku vôbec je mohyla M.R.Štefánika na Bradle významným objektom, preto by nemala chýbať ani v našom simulátore.                                                                                       Vďaka ochote Spoločnosti M.R.Štefánika som získal dobovú dokumentáciu tohto objektu podľa ktorej bola scenéria mohyly modelovaná. Mohyla je dielom národného umelca, architekta  Dušana Jurkoviča a začala sa stavať 11.júla 1927. Myšlienka postaviť mohylu na Bradle, ktoré sa vypína nad Štefánikovou rodnou obcou–Košariská pri Brezovej pod Bradlom však vznikla hneď po tragickom dni - 4.máj 1919. Bol to posledný let Štefánika z letiska Campoformido neďaleko Udine (Taliansko) do Bratislavy. Jeho dvojplošník Caproni 450 s trojčlennou talianskou posádkou a francúzskym generálom – Slovákom na palube tesne pred pristaním v Bratislave havaroval.Mohyla potom dlhé obdobie chátrala a po poslednej rekonštrukcii v r. 1996 je opäť prístupná verejnosti. Presnú polohu mohyly v simulátore určujú súradnice N 48* 40,78  E17* 33,91 – leží približne v strede spojnice scenérie Veľká Javorina -LZTR (Trnava-Boleráz)

vodná nádrž Boleráz
je ďalším vhodným orientačným bodom. Pre jej umiestneniu bolo vytvorené malé orto, pretože v defaultnej scenérii FS chýbala.

Smolenický zámok
je vizuálne výrazným objektom umiestneným na úpätí Malých Karpát pod najvyšším vrchom – Záruby. Smolenický zámok je majetkom Slovenskej akadémie vied a pre verejnosť je sprístupnený iba sčasti (záhrady, nádvorie, vyhradené miestnosti). Na zámku sa robia svadby a organizujú sa v ňom národné i medzinárodné vedecké konferencie. 
Pôvodne na jeho mieste stál hrad. Vznikol až v 14.storočí  ako posledný zo strážnych hradov pri malokarpatských priesmykoch. Na začiatku 15.storočia  bol kráľovským majetkom, neskôr patril  grófom a od začiatku 16.storočia rodine Országovcov. Potom ho takmer dve storočia ho vlastnili Edodyovci.  Na konci 18. storočia hrad spustol a na začiatku 19.storočia  vyhorel, takže zostali z neho iba ruiny, z ktorých vyčnievala len päť boká hlavná veža a bašty vonkajšieho opevnenia. Na začiatku 20.storočia  začali jeho poslední majitelia, Palfyovci, stavať na hradných ruinách historizujúcu stavbu terajšieho Smolenického zámku. Zo starého hradu pri prestavbe zachovali iba časť vonkajšieho opevnenia. Zámok dobudovali až po roku 1945 a potom im bol „zoštátnený“.

inštalácia 
adresárová  štruktúra v tomto archíve je obecne známa a celá inštalácia spočíva iba v správnom vložení súborov z  tohoto archívu do príslušných adresárov nainštalovanej FS-y a ich následným aktivovaním v postupnosti:
SETINGS / SCENERY LIBRARY / ADD AREA ..../ ADDON SCENERY a v Area List enebled scenériu. Adresár <Aircraft> presunúť s celým obsahom do adresára AIRCRAFT v root adresáre Flight Simulátor.

spoluúčasť
po úprave textúr ako AI modely boli použité od týchto autorov:
L-13 - Wolfgang Piper
L-13SW Vivat - Milan Lisner, Jiří Masník, Jiří Chvátal, Jiří Brožek
Z-226MS - Jiří Brožek, Jiří Masník, Jiří Chvátal, Tibor Kokai
Cessna 172 AI ( v texture Air Carpatia  ) - Pavel Toman, Vladimir Svoboda 

podmienky použitia
vedome som tento dôvetok do redme nedával v presvedčení, že komunita virtuálnych pilotov sú slušný ľudia . Žiaľ posledné skúsenosti, ktoré sa stále množia,  presvedčili ma o mojej naivite. Sú medzi nami plagiátori v tom najhrubšom zmysle tohoto slova. Neštítiaci sa cudziu prácu vydávať za vlastnú a takto ju aj publikovať.
Z toho dôvodu pripomínam, že táto práca podlieha všetkým právnym normám o ochrane autorských práv.
Prácu je zakázané upravovať,ďalej šíriť a využívať pre komerčné účely bez vedomia autora a jeho písomného súhlasu.

autor: Roland Kánik, febr.2009
kontakt: kanik@nextra.sk




















